Kiss Csaba és Aszódi Attila is megemlítette, hogy akár jó iránynak is tekinthető, hogy sok háztartás tér át energiatakarékosabb fűtési módokra, így például hőszivattyús rendszerekre, ami gyakran háztartási naperőművekkel is kiegészül. Ugyanakkor mind a politika, mind a fogyasztók szintjén fontos az edukáció, mert az ezzel párhuzamosan kiépülő napelemes rendszerek hiába termelnek nyáron energiát, azt a téli időszakban nem tudjuk használni. Fontos lenne a hő- és energiatárolás fejlesztése. Ebbe az irányba ugyan történtek pozitív lépések, de a valós megoldástól messze vagyunk.
Fotó: Dala Gábor / Klasszis Média
A hőtárolás kapcsán felmerült a geotermikus energia kérdése, hiszen ez erre is alkalmas lenne. A szakértők ugyanakkor attól tartanak, hogy a most megnyíló piacon rossz irányba indulhatunk el. A beadott engedélyek döntő része ugyanis elektromos áram előállításáról szól, miközben például fűteni sokkal egyszerűbb lenne ilyen módon. Holoda Attila szerint például a teljes hazai távhőrendszert át lehetne állítani geotermikus energiára, ami összességében erősítené az ellátásbiztonságot is. Ugyanakkor ezen a területen a szabályozók által biztosított megtérülés a magas infláció mellett nem vonzza a befektetőket. A kormánynak ezen a területen lenne feladata, hogy átalakítsa a rendszert és vonzóvá tegye a befektetők számára.
Természetesen terítékre került a megújuló energia is, ahol Kiss Csaba a hálózatfejlesztés szükségességéről beszélt. A szakértő arra hívta fel a figyelmet, korábban ez úgy épült fel, hogy nagy erőművek látták el az országot, így ahol ilyen volt, vagy nagy energiaigényű ipari létesítmények, ott a hálózati kapacitások sokkal jobbak. A probléma az, hogy a napenergia-előállítás szempontjából a dél-alföldi régió a legoptimálisabb, miközben ott korábban nem volt sem nagy erőmű, sem ipar, ráadásul a települések is szórványosan helyezkednek el. Így az itt kiépült napenergiás kapacitásokhoz valóban a hálózat megújítása is szükséges.